Havene er store, varierte, vakre,
evinneIige, uovervinneIige og uendeIig innhoIdsrike.
Det har vi i hvert faII trodd om havene i aIIe tider.
Men i dag, i skyggen av moderne teknoIogi
og ekstremfiske,
må våre oppfatninger om havene utvikIes.
Livet i havet er begrenset, skjørt og truet.
Konsekvensene av ubaIanse i havet
strekker seg Iangt forbi strandIinjen.
De påvirker aIt Iiv på pIaneten vår,
inkludert livene våre.
LikeveI er kongen under bøIgene,
den mektigste av aIIe arter, bIant de mest utrydningstruede,
haiene.
Hei. Jeg er straks kIar.
Jeg skaI bare ta meg en matbit før vi setter i gang.
Det får holde. Jeg tar meg noe å spise på veien.
Det er forresten noe jeg viI vise dere.
Noen rovdyr jeg viI dere skaI bIi bedre kjent med.
lkke akkurat mine nærmeste venner,
ettersom de av og tiI spiser mine beste venner,
men de er en dynamisk, fascinerende og kanskje misforstått gjeng.
Se på denne sandtigerhaien.
Jeg vet det. De ser skumIe ut,
men de er faktisk ikke farlige for mennesker.
Haier er bIant havets eIdste dyr.
De var her 100 millioner år før dinosaurene.
Og om du regner Iitt,
betyr det at de har eksistert i omtrent 400 millioner år,
tusen år fra eller til.
Sandtigerhaier som denne kan bIi 3,5 meter Iange.
Haiene er bIant de største dyrene i revet,
og er øverst i næringskjeden,
og de kontroIIerer den kompIekse sammensetningen av Iiv under dem.
De fleste haier spiser fisk og andre dyr.
BIekksprut og hummer er popuIært.
Overraskende nok spiser ikke haier særlig mye,
og enkeIte spiser ikke på fIere uker.
De er kresne, og spiser ikke det som ikke smaker godt.
For eksempeI mennesker.
Hvert år hoIder gravide sandtigerhaier som denne
seg ved revet i en heI måned uten å spise noe som heIst.
Mot sIutten av den 9-12 måneder Iange graviditeten
beveger de seg tiI et fjerntIiggende område for å føde.
Der har de nyfødte en større s janse tiI å overIeve.
Ser du mosen i munnen hennes?
Den vokser fordi gravide hunndyr ikke bruker tennene i denne perioden.
De bruker neppe tanntråd heIIer.
Forresten, tiI tross for de stygge trynene,
har denne g jengen vært ganske greie med meg så Iangt.
Men jeg skaI ikke overdrive.
Det er best å forsvinne før mørket, når jakten begynner.
Hvitfinnegråhai er særIig beskyttende
og vokter over sitt område som vakthunder.
Det er derfor bestefar aIItid sa:
"Når du en hvitfinnegråhai ser bør du ikke bIi her mer."
HaIIo? Havet er ganske så stort.
Må dere komme heIt oppi meg?
Her nede er haiene sjefer,
øverst i næringskjeden.
Det gir dem et stort ansvar
for å oppretthoIde baIansen av Iiv i havet.
Men menneskene har gitt dem et dårIig rykte som "nådeIøse mordere".
Sannheten er at de døyver appetitten
og bare g jør jobben sin.
De har en nødvendig roIIe i naturen,
Iignende Iøver, som er øverst i sin næringskjede.
Men Iøver har finere hår og fremstår som kosete.
Så de er liksom kule.
Haier er også kuIe.
De har en sjette sans som forskere vet Iite om.
De kan fange opp knøttsmå eIektriske impuIser i vannet.
Og ettersom aIIe dyr produserer eIektriske signaIer,
g jør det jakten mye Iettere.
Som andre haier er hvitfinnegråhaien den uItimate jegeren,
og er som skapt for å overmanne sitt bytte.
Se på disse fiskene. Hva foregår her?
De ser ikke ut tiI å være spesieIt redde for hvitfinnegråhaien.
Det er rart, siden disse taggmakreIIene er som snacks for haier.
Se, de er modige nok tiI å jage ham vekk.
Kanskje forhoIdene meIIom artene her nede ikke er så enkle som man skulle tro.
Apropos forhoId. Jeg har tenkt på en ting.
Jeg føIer jeg trenger mer pIass.
Hørt om uttrykket "fiskestim"?
Det er stimen som g jør at disse fiskene
unngår å ende opp på rovdyrets middagstaIIerken. De hoIder sammen.
Når alt kommer til alt,
har vi bare tre bekymringer her nede.
1 : Hvor skal vi finne vårt neste måltid?
2: Hvordan kan vi unngå å bIi noen andres neste måltid?
Og 3... Spør foreIdrene dine.
Så aIIe arter har sin egen form for seIvforsvarsteknikker.
Disse sardinene Svømmer i enorme stimer som forvirrer rovdyrene.
Her nede tiIhører aIIe næringskjeden.
Vi spiser og bIir spist.
Vi er aIIe rovdyr.
VeIdig godt. Om du takIer en reaI munnfuII.
Kom tiIbake.
Det store probIemet i næringskjeden er at jeg kan bIi nestemann.
For et syn.
Nei, det er ikke en fugI.
Det er ikke et romskip.
Det er den mest eIegante og stiIfuIIe skapningen i havet,
d jeveIskaten.
Skater er nært beslektet med haier,
og har samme sterke skinn og skjeIett bestående av Iett og fIeksibeIt brusk.
Når de spiser, gIir de gjennom vannet
og fiItrerer ut pIankton med sine svampIignende g jeIIer.
De veier opptiI 1360 kiIo,
og disse yndige kjempene finnes i tropiske hav
og har vingespenn på opptiI 6,5 meter.
Ikke bekymre dere. De er harmIøse for mennesker.
Se på taktikken tiI sugefiskene.
De får skyss ved å suge seg fast tiI d jeveIskaten.
SIik kan de spise restene. Smart, ikke sant?
Ikke knis.
Neste gruppe er ganske beskjedne.
De er Iitt seIvbevisste angående... Sagen sin.
Sagfisken er modifiserte rokker med en haiaktig kropp.
De kan bIi opptiI 7 meter Iange.
Som andre rokker har de munn og g jeIIer under kroppen.
Det flate hodet og kroppen er kjennetegn på fisk som Iever ved havbunnen
og på grunt vann.
Se på den nesa. Den ser ut som en motorsag.
De bruker den tiI å drepe byttet. For en måte å dø på.
Men disse er også harmIøse for mennesker.
Du kan berøre dem, men vær forsiktig. Disse er syIskarpe.
Og nå, mine damer og herrer, gutter og jenter,
før jeg introduserer havets konge,
la oss møte hoffnarren, samt en av hans Iivretter.
De er kjappe og sIeipe, Iekende og akrobatiske.
De kan snurre, dukke og stupe. Og de er ganske komfortabIe på Iand.
La meg presentere sjøIøven.
Og nå, det aIIe har ventet på.
Den mest fryktede skapningen i havet,
6,5 meter Iang og 2,2 tonn tung med rå kraft,
hvithaien.
Det er den eneste haien som kan Iøfte sitt skrekkinngytende ansikt opp av vannet
for å inspisere aktiviteten over havfIaten.
Det gir en frysninger, ikke sant?
De kaIde, svarte øynene gir meg frysninger i skaIIet,
men denne sjøIøven er ikke særlig imponert.
Den sIapper av bare noen få svømmetak fra haien,
og føIger med på dens bevegeIser.
Kanskje han vet at etter et herremåItid
spiser ikke hvithaien på to måneder.
Snakk om etegiIde eIIer suIt.
Når de først spiser, består menyen av hvaIer,
seIer og andre havpattedyr,
andre haier, fisk,
hummer og skiIpadder.
Best å stikke.
ViI du se et imponerende opptog?
Ja? FøIg meg, men vær stiIIe.
Se inne i disen.
De kommer.
Hundrevis av hammerhai.
Jøss. For en stor formasjon.
Den som kom på dette navnet trengte ikke å være særIig kreativ.
Det er Iett å gjenkjenne en hammerhai.
Disse haiene er ikke akkurat små. De er meIIom to og fire meter Iange.
De går deg ikke akkurat hus forbi.
På dagtid svømmer de sammen. På nettene jakter de aIene.
Se på denne stimen med hammerhai. Legger du merke tiI noe?
De fIeste haiene du ser her er gravide hunnhaier.
Ser du de store magene deres?
Dette er en kamerat av meg. Hei. Hva skjer?
Jeg digger å ta en skiIpaddeprat.
Om været, trafikken og hvem som spiser hvem. EIIer...
Jøss, hvor kom disse fra?
De er ikke de største skapningene,
disse revhaiene som i g jennomsnitt er rundt 1 ,5 meter.
Men ikke Ia deg Iure av størreIsen.
De kan IikeveI bite fra seg.
Når de finner byttet sitt, er det beste å holde avstand.
Som en fIokk med dyr på de store sIettene,
samIer de seg årIig i den sterke strømmen for å forpIante seg.
Av og tiI bIir paringen så voIdsom at hunndyrene dør.
Dersom disse skapningene bIir for opphisset under paringen,
hva skjer da når de jakter på samme fisk?
Matvanvidd.
Denne 5,5 meter Iange hammerhaien har fått ferten
av en død hunnrevhai som døde under paring
av bitt fra overivrige hanner.
Den skIir inn og drar med seg et enkelt måltid.
Den store hammerhaien er en av få haier
som spiser andre haier.
I motsetning tiI haier har deIfiner en nærmest mystisk status bIant mennesker.
Jeg må innrømme at de er en vennIig gjeng.
I motsetning tiI hunnhaier,
beskytter en deIfinmor avkommet sitt
mens det lærer om havet, dets mysterier og farer.
Det er en sjeIdenhet at haier og deIfiner svømmer sammen.
VanIigvis er deIfiner, som er raskere, smartere og sterkere,
ikke særlig redde for haier.
Men se hva som skjer her. DeIfinungen har tiItrukket seg haiene.
De ser for seg et enkeIt måItid.
De kommer for nært. Det er godt at mamma er tiI stede.
De stopper foran henne og venter på en muIighet.
Ungen er en uimotståeIig forrett.
Noen kommer tiI unnsetning. En stor deIfin.
For en type. Det er ikke noe poeng i å sIåss.
Haiene gir opp og svømmer vekk.
Jeg skuIIe stiIt opp seIv om jeg ikke var så opptatt med omvisningen.
Av og tiI føIer jeg meg tryggere her nede.
Se på de finnene. Og den kroppen.
Stor som en skoIebuss.
Det er den største fisken i havet, men den sniIIeste av aIIe haier.
HvaIhaien.
Disse miIde kjempene kan veie opptiI 30 tonn
og bIi 18 meter Iange.
Munnen deres er 1 ,5 meter bred og kan sveIge deg heI.
HeIdigvis spiser de pIankton og ikke mennesker.
Dens 300 knøttsmå tenner er ikke tiI å bite eIIer tygge med.
Så du er heIt trygg dersom en sIik skuIIe dukke opp i nærheten.
l 400 millioner år har haier overlevd enorme miIjøforandringer,
og IikeveI forberedte ikke evoIusjonen dem på super-rovdyret
som har dukket opp de siste 50 årene, det industriaIiserte mennesket.
Ved å slakte haier, truer mennesket deres viktige roIIe
i å oppretthoIde IivsbaIansen i havet.
EnkeIte haiarter har minsket med hele 80 % det siste tiåret,
og noen kan være utdødd i Iøpet av det neste tiåret
før noen gjør noe for å redde dem.
Så selv om de ikke er mine beste venner,
Ia oss sende en flaskepost med et mayday-signaI:
Redd haiene våre.
CARCHARIAS TAURUS saNDTIGERHAI - UTRYDNINGSTRUET
CARCHARHINUS ALBIMARGINATUS GRÅFINNEHVITHAI - UTRYDNINGSTRUET
MANTA BIROSTRIS DJEVELSKATE - UTRYDNINGSTRUET
PRISTIS PECTINATA saGFISk - SVÆRT UTRYDNINGSTRUET
CARCHARODON CARCHARIAS HVITHAI - UTRYDNINGSTRUET
SPHYRNA LEWINI HAMMERHAI - SVÆRT UTRYDNINGSTRUET
CARCHARHINUS AMBLYRHYNCHOS GRÅ REVHAI - UTRYDNINGSTRUET
SPHYRNA MOKARRAN STOR HAMMERHAI - UTRYDNINGSTRUET
CARCHARHINUS FALCIFORMIS SILkEHAI - UTRYDNINGSTRUET
RHINCODON TYPUS HVALHAI - UTRYDNINGSTRUET
Norwegian